Vetenskap & Praxis
Hur undersöker vi egentligen effekter?
Kommer den här insatsen leda till att fler personer kan försörja sig? Kommer det nya arbetssättet medföra att färre ungdomsbrottslingar återfaller i brott? Och hur är det med eventuella negativa konsekvenser?
![](https://www.sbu.se/contentassets/460a1dff01a045219ba745d9635e7a59/metodartiklen440.jpg)
![](https://www.sbu.se/contentassets/698d46efa30c4331a7b8935479a38f25/fodsel880.png)
Födsel: Önskat snitt eller vaginalt spelar roll för mödrar och barn
Barn som har fötts med kejsarsnitt på kvinnans önskemål och utan medicinska skäl har lätt till måttligt ökad risk att få andningsstörning efter förlossningen, att behöva neonatalvård och att under uppväxten utveckla astma, jämfört med barn som har fötts vaginalt. Även kvinnorna får något oftare komplikationer, om även senare födslar räknas in. Det visar SBU:s utvärdering.
![](https://www.sbu.se/contentassets/3a29d61e81b141ba8e37b6803c6d9ae4/gront_aldreboende.png)
Positivt att sköta grönt inne på äldreboende
En brittisk översikt som SBU har granskat pekar på fördelar.
![](https://www.sbu.se/contentassets/13621eafe91848ee9a7357f08f71f007/trippel880.png)
Trippelbehandling minskar svåra skov vid måttlig till svår astma
Vuxna som har måttlig eller svår astma, och som redan använder inflammationshämmande läkemedel plus långverkande luftrörsvidgare av typen LABA, får färre perioder av allvarlig försämring om de samtidigt tar långverkande antikolinerga medel, LAMA. Däremot ses ingen betydelsefull skillnad i allmän symtomkontroll.
Senaste artiklarna från Vetenskap & Praxis
-
Kerstin Nilsson – Hur tar vården hand om en ny rapport?
-
Tveksamma krissamtal: Läkarkurs utan värde
-
Rättelse om bentäthetsmätning
-
Många frågetecken i hemsjukvården
-
Hur kan prognosen förbättras för kvinnor med ärftlig bröstcaner?
-
Gunnar Wennström – Sveriges evidensman i öst
-
Kan 500 miljoner kronor användas bättre?
-
Nu kommer resultaten
-
Låt visdomstanden vila!
-
Satsning på kariesprevention och fyllnadsmaterial
-
Leif Rentzhog – Evidensbaserad urolog och SBU-informatör
-
Massundersökning för prostatacancer fortfarande oetiskt?
-
Kognitivt skrivfel i Rökrapporten från 1998
-
Efterlängtad bok om läkekonst
-
Överdrivna undersökningar? Uppföljning av koloncancer efter operation
-
Att upptäcka ärftlig bröstcancer innan det ger symtom
-
Ny kraft på SBU
-
Ny rapport: Barn födda efter konstgjord befruktning
-
Hjärtinfarktens genetiska bakgrund
-
Sveriges ekonomi och sjukvårdens
-
Vetenskapen om behandling av ont i rygg och nacke
-
De svarta hålen i medicinsk kunskap
-
Ny rapport om hjärnskakning – Rutinerna bör omprövas
-
Ny rapport Astma och KOL Labvärden räcker inte. Symtom, livskvalitet, död viktigaste måtten
-
Metoder på väg – SBU Alert
-
Kan placebo påverka hälsan? Trons och tankens kraft
-
Starka bevis – men för vad?
-
Klinisk evidens
-
Är studien tillförlitlig? Granska resultaten av behandlingsstudier!
-
Kan man lita på SBU:s rapporter?
-
Sila mygg men svälja kameler
-
Tandvårdens metoder behöver granskas
-
Vårdforskning om barncancer
-
Ny rapport Ont i magen Oklara magbesvär: stöd saknas för syrahämmare och antibiotika
-
SBU Alert spanar värderar och informerar
-
Skräddarsydd hormonbehandling bäst
-
Evidensbaserad omvårdnad – depression och schizofreni
-
Dansa med din doktor
-
Steven Linton, medicinsk psykolog Glad, trygg och orädd klarar ryggen bäst
-
NY RAPPORT ! En av våra största folksjukdomar
-
Nyhetsbrev för evidensbaserad medicin
-
Ingen skillnad i hållbarhet efter 5 år mellan tre vita tandfyllningsmaterial
-
Konstruktör som betytt mycket för tandhälsan får IVA:s Guldplakett
-
Överanvändning av NSAID
-
Prognos vid akut kranskärlssjukdom
-
Det sköra benet – ny patientbok om osteoporos
-
Evidensmedicinens anhängare möts varje år
-
Porträttet: Kerstin Wigzell – Generaldirektör med kunskapsbegär
-
Den gåtfulla placeboeffekten – är det tankens kraft?
-
Aktiva personer har lägre dödlighet
-
De som vill veta mer om barnet i magen
-
Inkontinens på lätt sätt
-
Nackbesvär och ländryggsbesvär
-
Varför misslyckas så många svenska hälsokampanjer?
-
Hur hittar man det bästa på nätet?
-
NY RAPPORT! Var tredje sjukskriven har ont i ryggen
-
Världsbanken satsar på medicinsk utvärdering
-
Kvasivetenskapen i medierna.Vem är expert?
-
Europeiskt samarbete om nya behandlingar – Euro-Scan
-
Ringa stöd för behandling med bettskena efter bettslipning
-
Oväntat resultat i SBU-undersökning – 15 år längre och bättre liv efter by-pass
-
Ont i magen
-
Behandling hemma eller på sjukhus likvärdiga
-
Efterlysning – Även socialt arbete bör evidensbaseras
-
Räddar sjukvårdsutbildad ambulanspersonal liv vid svåra olyckor?
-
Kärlprotes vid risk för aortabristning
-
Ny utvärdering startad om hjärnskakning (Commotio cerebri)
-
Ögonskydd eller inte efter hornhinneskada?
-
Kan små blodpumpar lösa hjärtbristen?
-
Hur vetenskapliga är de?
-
Kan forskningen förbättra vården?
-
Operation vid reumatiska sjukdomar Nya metoder borde jämföras med gamla.
-
Vetenskap är inte bara statistik
-
Bevis måste vägas samman på ett systematiskt sätt
-
SBU-seminarium – Bättre medicinjournalistik kräver bättre källor
-
Kan alternativa metoder hålla sina löften?
-
Porträttet – Docent Thomas Ihre "Nyheter ska vara goda annars kan de gott vänta"
-
Ultraljud av gravida används för fosterdiagnostik Rutinmässig undersökning kräver bättre information
-
Var finns bevisen? Så söker SBU litteraturen
-
Skilj mellan experter och proffstyckare!
-
Notiser
-
Vilse bland vårdmodeller
-
SBU om neuroleptika: Bör reserveras för psykos
-
Missvisande jämförelser
-
Kartan och verkligheten
-
Läs vetenskapliga artiklar och finn forskningens vanligaste fallgropar
-
Oförenliga etiska krav är hennes jobb på sjukhuset
-
Hur riskabel är en risk?
-
Antioxidanter – brist på bevis men frukt och grönt kan göra nytta
-
Vetenskapen och makten
-
Vad menas med beprövad erfarenhet?
-
Randomisering är bra men besvarar inte alla frågor
-
Även genvägar kan leda vilse
-
Möss och människor
-
Den sociala ohälsan
-
Förväxla inte ekonomi med medicin
-
Genetiken populär men måste tolkas försiktigt
-
Vetenskaplig litteratur måste granskas systematiskt
-
Samma diagnos – olika behandling
-
Glapp mellan vetenskap & praxis?