Vetenskap & Praxis
Hur undersöker vi egentligen effekter?
Kommer den här insatsen leda till att fler personer kan försörja sig? Kommer det nya arbetssättet medföra att färre ungdomsbrottslingar återfaller i brott? Och hur är det med eventuella negativa konsekvenser?
![](https://www.sbu.se/contentassets/460a1dff01a045219ba745d9635e7a59/metodartiklen440.jpg)
![](https://www.sbu.se/contentassets/800e5c960e7c44fd85f9697ed8c43e5d/barn_program880.png)
Barn: Flera program verkar kunna förebygga psykisk ohälsa
Fyra preventiva program som riktas till föräldrar och ett som inriktas mot barn i förskolan och lågstadiet verkar kunna förebygga utagerande beteende. Andra skolprogram tycks ge visst skydd mot ångest och depressivitet. Och när det gäller att förebygga suicidförsök och suicid kan två så kallade universella program ha betydelse. Det visar SBU:s senaste vetenskapliga utvärderingar av förebyggande program mot psykisk ohälsa hos barn.
![](https://www.sbu.se/contentassets/1fcea3a77f4a4db9a12c63a5944a17aa/demens880.png)
Viss effekt av hjärnträning vid mild till måttlig demens
Så kallad kognitiv träning för personer med mild till måttlig demens ger troligen viss allmän kognitiv förbättring under en period, och förbättrar möjligen även ordflödet i tal, jämfört med sedvanliga insatser, ospecifika aktiviteter eller ingen insats. Det visar en välgjord systematisk översikt från Cochrane som SBU har granskat* och kommenterat. Sammanlagt 2000 personer deltog i de 33 ingående studierna, varav de flesta randomiserade. Träningen bedrevs ofta individuellt under månader, och effekten verkade bestå 3–12 månader efter avslutad insats.
![](https://www.sbu.se/contentassets/0b1d31db1dfa4f718054381e6ce23f0a/rehab880.png)
Rehab: Kombinerade insatser kan vara bättre vid långvarig smärta
Jämfört med andra insatser vid långvarig smärta, blir resultatet på sikt likvärdigt och eventuellt bättre när samordnade vårdteam med två eller fler kliniska professioner inriktar sig på både fysiska och psykosociala aspekter. Det gäller såväl själva smärtan som livskvalitet och fysisk, psykisk och social funktion. Det visar SBU:s nya utvärdering av befintlig forskning om så kallade komplexa interventioner.
Senaste artiklarna från Vetenskap & Praxis
-
Läkemedel vid schizofreni räddar liv
-
Gott om ADHD-metoder men ont om bra studier
-
Behövt – eller bara efterfrågat?
-
Viktigt men svårt mäta livskvalitet
-
Nu finns SBU även i smarta mobiler
-
Detta har SBU granskat
-
Visar forskningen en vinklad bild?
-
Ojämlik vård för patienter med samma diagnos
-
Vetenskap eller propaganda?
-
Biverkningar – få granskar medaljens baksida